Інституційна спроможність Меджлісу кримськотатарського народу: суспільно-політичний вимір - Барієв, Ескендер Енверович (Український політико-правовий дискурс, 2025)
Метою статті є комплексний аналіз інституційної спроможності Меджлісу кримськотатарського народу в контексті його здатності зберігати політичну суб’єктність, легітимність і ефективність у складних умовах тимчасової окупації Криму, репресій та вимушеного вигнання. Автор прагне виявити ключові механізми, що забезпечують стійкість цієї інституції, зокрема елементи самоорганізації, мережевої взаємодії, міжнародної адвокації та участі в публічній політиці. Методологічну основу дослідження становить інституційний підхід у поєднанні з теоріями політичної суб’єктності, правового визнання та ненасильницького спротиву. Автор спирається на контент-аналіз наукових і правозахисних джерел, вивчення нормативної бази, а також на порівняльне дослідження практик участі Меджлісу у внутрішньоукраїнському й міжнародному політичному процесі. Значну увагу приділено інтерпретації практик самоорганізації як чинника виживання в умовах репресій. Доведено, що Меджліс кримськотатарського народу функціонує як політичний суб’єкт, спроможний впливати на формування державної політики, формувати публічну легітимність через Курултай, брати участь у міжнародних форумах і розбудовувати транскордонні коаліції. У статті наголошено, що Меджліс кримськотатарського народу вдало поєднує елементи традиційного самоврядування з сучасними механізмами політичної легітимації, особливо в умовах гібридної війни. Попри спроби РФ дискредитувати представницький орган через інформаційні атаки та створення маріонеткових структур, Меджліс кримськотатарського народу зберіг моральний авторитет і легітимність. Це стало можливим завдяки гнучкості інституційної структури, адаптивності до нових викликів і послідовній комунікаційній стратегії. Підкреслено, що інституційна спроможність Меджлісу є результатом цілеспрямованої стратегії самопозиціювання, внутрішньої демократичності та мережевої мобільності. Вона забезпечує не лише збереження ідентичності народу, а й створює умови для активної участі у формуванні політики деокупації Криму. Досвід Меджлісу може бути використаний для розробки моделей представництва інших спільнот, що перебувають під тиском репресивних режимів.