Правові наслідки порушення зобов’язання: співвідношення із забезпечувальними конструкціями - Спаскіна, Катерина Олегівна (Український політико-правовий дискурс, 2025)
У статті досліджуються правові наслідки порушення цивільно-правових зобов’язань в умовах сучасної соціально-економічної нестабільності та збройної агресії Російської Федерації (далі – РФ) проти України. Метою роботи є всебічне вивчення сутності, видів та механізмів застосування правових наслідків порушення зобов’язань, а також визначення їх співвідношення із заходами цивільно-правової відповідальності. Дослідження спрямоване на аналіз норм цивільного законодавства, практики судового застосування, у тому числі такого виду наслідків, як відшкодування моральної шкоди та інтеграції забезпечувальних заходів у систему правового регулювання. Методологічною основою є комплексний підхід, що поєднує аналіз нормативних актів, судової практики, наукових праць провідних цивілістів і систематизацію правових інститутів. У роботі використано методи порівняльного та структурного аналізу, узагальнення судових рішень, логічного та індуктивного мислення. Результати дослідження свідчать, що порушення цивільно-правових зобов’язань є деструктивним явищем, що негативно впливає на стабільність цивільного обороту та ефективність правовідносин. Виявлено, що чинне законодавство, зокрема ст. ст. 610–625 Цивільного кодексу України (далі – ЦК України), забезпечує комплекс правових наслідків, включаючи розірвання або зміну умов договору, стягнення неустойки, відшкодування збитків та моральної шкоди; однак відсутня достатня деталізація та інтеграція цих наслідків із забезпечувальними механізмами. Проаналізовано наукові позиції щодо складу цивільного правопорушення, співвідношення об’єктивних і суб’єктивних підстав відповідальності, а також правозастосовчу практику Верховного Суду, що демонструє фрагментарність оцінки наслідків порушення зобов’язань та необхідність системного підходу. Висновки статті підкреслюють, що правові наслідки порушення зобов’язань виконують не лише компенсаційну, а й превентивну функцію, стимулюючи належне виконання договорів та захищаючи права кредитора. Сформульовані пропозиції щодо узгодження правових наслідків із заходами цивільно-правової відповідальності та механізмами забезпечення виконання зобов’язань сприяють підвищенню передбачуваності та ефективності цивільного правового регулювання. Результати дослідження мають практичне значення для судових та правозастосовних органів, оскільки забезпечують підґрунтя для формування стабільного та ефективного цивільного обороту в умовах підвищеної соціально-економічної нестабільності.