«Оптимізація податкового навантаження»: правова кваліфікація та вплив на бюджетну систему України - Ковтуненко, Станіслав Романович (Український політико-правовий дискурс, 2025)
У дослідженні розглянуто «оптимізацію податкового навантаження», а саме – окремий її вид – «дроблення бізнесу». Для цього застосовувався комплекс найбільш відомих наукових методів, зокрема – узагальнення чинного законодавства, системний аналіз та прогнозування. Актуальність теми зумовлена збільшенням кількості публікацій правоохоронних та податкових органів щодо викриття зловживання спрощеною системою оподаткування. Переважно такі дії платників податків кваліфікуються за нормами кримінального закону, положення яких не співвідносяться з реальним діянням. Крім того, вчені не приділяли належної уваги розгляду та оцінці правомірності такої практики з боку контролюючих органів. Зважаючи на це, метою статті є тлумачення механізму «дроблення бізнесу» та обґрунтування його приналежності до певної з форм мінімізації податкового навантаження. В результаті дослідження проаналізовано відмінності, історію та особливості спрощеної системи оподаткування. Визначено основні критерії – переваги, до яких відносять спрощену процедуру реєстрації, зменшення бюрократичного навантаження, пов’язаного з веденням обліку, простоту нарахування та відсутність інших податків, окрім єдиного податку. А також недоліки, що становлять фіксовану податкову ставку, обов’язкову сплату єдиного соціального внеску, низьку фіскальну ефективність та можливість зловживання спрощено системою оподаткування. Оцінено ключову відмінність між «дробленням бізнесу» та «удаваною самозайнятістю» працівників, за якої наявні цивільно-правові відносини на основі договорів підряду між роботодавцем та працівником, зареєстрованим як фізична особа-підприємець. Проаналізовано основні характеристики «дроблення бізнесу», що виражені у фінансовому, організаційному та економічному зв’язках, які закріплені в Директиві ЄС. Положення цього акту деталізовано в практиці як іноземних, так і національних контролюючих органів – зокрема, Національним банком України. Виявлено, що вітчизняне кримінальне законодавство не передбачає відповідальності за використання зазначеного механізму, попри діяльність контролюючих органів. З цієї причини цей метод мінімізації податкового навантаження віднесено до форми уникнення оподаткування. У висновку зазначено про недоцільність змін законодавства, що регулює спрощену систему оподаткування. В разі внесення останніх необхідно дотримувати баланс для можливості стимулювання малого та середнього бізнесу.