Функції права в сучасному суспільстві: теоретико-правова перспектива - Прилипко, Вікторія Михайлівна; Пащенко, Яна Вячеславівна (Український політико-правовий дискурс, 2026)
Стаття присвячена теоретико-правовому аналізу трансформації функцій права в умовах сучасних суспільних змін. Авторами досліджено методологічні обмеження класичної теорії функцій права, сформованої в контексті індустріального суспільства та державоцентричної парадигми, і виявлено її неспроможність адекватно відобразити реалії постмодерного, глобалізованого та цифровізованого світу. Проаналізовано традиційний поділ функцій на загальносоціальні (гуманістична, виховна, орієнтаційна та ін.) і спеціально-юридичні (регулятивна та охоронна), а також окреслено системні дисфункції кожної з них: колізійність і нестабільність законодавства, деформацію судового захисту через корупцію, поширення правового нігілізму та неврегульованість цифрових правовідносин. На основі посткласичних підходів - комунікативної теорії права, системно-функціональної концепції Н. Лумана та глобального правового плюралізму - обґрунтовано необхідність трьох методологічних зсувів: від монологічної до комунікативної концепції права, від статичного до динамічного розуміння функцій та від національного до транснаціонального виміру правового регулювання. Виокремлено та охарактеризовано нові функції права - ризик-менеджерську, дистрибутивну, легітимаційну та архітектурну, - що відповідають актуальним потребам цифрового суспільства. Сформульовано практичні перспективи розвитку правової системи: запровадження механізмів адаптивного нормотворення (regulatory sandboxes), розбудова інституту цифрової правосуб’єктності та формування правової культури участі як передумови подолання правового нігілізму. Зроблено висновок, що ефективність функцій права в сучасних умовах залежить від здатності правової системи поєднати нормативну стабільність із динамічною чуйністю до соціальних трансформацій. Розглядається співвідношення традиційних та інноваційних функцій. Сучасна правова система є продуктом складної взаємодії нормативного масиву, правозастосовних органів, правосвідомості суспільства та зовнішніх чинників. Актуальність дослідження зумовлена необхідністю виявити ці дисфункції, дати їм науково обґрунтовану характеристику та запропонувати практичні шляхи подолання.