Гармонізація національних стандартів транспарентності цивільного процесу з директивами Європейського союзу - Курило, Микола Петрович; Бойко, Віталій Борисович (Український політико-правовий дискурс, 2026)
Забезпечення транспарентності цивільного процесу є важливим чинником підвищення ефективності судового захисту прав людини та формування довіри до судової влади. Сучасні тенденції розвитку відкритого правосуддя та цифровізації процедур зумовлюють необхідність узгодження національних стандартів цивільного судочинства з правовими нормами та директивами Європейського Союзу. Проблематику взаємодії національного законодавства з європейськими стандартами відкритості натепер ще недостатньо досліджено, що зумовлює потребу в науковому аналізі наявних прогалин та формуванні рекомендацій щодо вдосконалення правового регулювання. Метою дослідження є наукове обґрунтування підходів до гармонізації національних стандартів транспарентності цивільного процесу України з вимогами та практиками ЄС з огляду на інтегративний характер відкритості судочинства та цифрові інновації у сфері судового адміністрування. Для досягнення поставленої мети застосовано комплекс загальнонаукових та спеціально-юридичних методів: порівняльно-правовий – для зіставлення положень національного законодавства з директивами ЄС, системно-структурний – для визначення принципів, структурних елементів і функцій транспарентності, формально-юридичний – для аналізу процесуальних норм, аналітичний та узагальнювальний – для оцінювання практики застосування законодавства та виявлення нормативних, інституційних і технологічних прогалин. Результати дослідження дозволили визначити теоретико-правові основи транспарентності цивільного процесу, її складники та роль у системі принципів цивільного судочинства. Проаналізовано відповідність національного процесуального регулювання стандартам ЄС щодо відкритості, доступу до інформації, публічності судового розгляду та підзвітності судової влади. Виявлено, що транспарентність функціонує як інтегративна категорія, що поєднує нормативні, інституційні та інформаційно-технологічні компоненти. Запропоновано науково обґрунтовані підходи до гармонізації законодавства, спрямовані на розвиток електронного правосуддя, забезпечення балансу між відкритістю процедур і захистом персональних даних учасників процесу, підвищення інституційної прозорості судової системи та ефективності судового захисту. Встановлено, що транспарентність цивільного судочинства є ключовою умовою забезпечення справедливого судового розгляду та підвищення довіри суспільства до судової влади. Системна імплементація стандартів Європейського Союзу сприятиме формуванню сучасної моделі цивільного процесу, заснованої на відкритості, передбачуваності процедур та реальному доступі до правосуддя, що відповідає принципам демократичної правової держави.