Електронна демократія та конституційні гарантії участі громадян в умовах європейської інтеграції України - Захарчин, Наталія Геннадіївна; Пугач, Дмитро Олексійович; Плугатар, Тетяна Анатоліївна (Український політико-правовий дискурс, 2026)
У статті досліджено електронну демократію як інституційно та технологічно опосередковану форму реалізації народного суверенітету в умовах цифровізації. Розкрито її сутність, структурні характеристики та місце у системі публічного управління, а також проаналізовано взаємозв’язок електронних і традиційних форм безпосереднього народовладдя. Окрему увагу приділено ролі електронної демократії у трансформації механізмів взаємодії між державою та громадянським суспільством і забезпеченні ефективної участі громадян у процесах прийняття публічних рішень. Метою дослідження є здійснення комплексного конституційно-правового аналізу електронної демократії, визначення її ролі у забезпеченні участі громадян та обґрунтування напрямів її розвитку з урахуванням європейських стандартів. Методи. Методологічну основу дослідження становлять загальнонаукові та спеціально-юридичні методи. Системний метод застосовано для розкриття електронної демократії як цілісного механізму реалізації народного суверенітету. Формально-юридичний метод використано для аналізу положень Конституції України та нормативно-правових актів, що регулюють електронні форми участі громадян. Порівняльно-правовий метод дозволив порівняти національні підходи з європейськими стандартами електронної демократії. Аналітичний метод використано для оцінки ефективності інституційного забезпечення електронної участі в Україні. Результати. У результаті дослідження встановлено, що електронна демократія виступає важливим інструментом трансформації взаємодії між державою та громадянським суспільством, сприяючи підвищенню відкритості, підзвітності та інклюзивності публічної влади. Визначено, що в Україні сформовано базову систему її інституційного забезпечення, однак її ефективність обмежується фрагментарністю цифрових рішень і формальним характером окремих механізмів участі. Обґрунтовано необхідність переходу до інтегрованої моделі електронної демократії та імплементації європейських стандартів. Запропоновано авторську концепцію конституційно-орієнтованого розвитку електронної демократії та алгоритм її впровадження, спрямовані на забезпечення реального впливу громадян на процес прийняття публічних рішень.