Рівень морально-політичної згуртованості українського суспільства в умовах війни - Качуровський, Орест Петрович (Український політико-правовий дискурс, 2026)
В умовах збройної агресії проти України соціальна динаміка українського суспільства зазнає суттєвих змін, що безпосередньо впливає на рівень його морально-політичної згуртованості. Актуальність дослідження зумовлена тим, що стабільність державних інституцій і здатність громадян до колективних дій у кризових умовах залежить від інтеграції моральних, соціальних і політичних чинників у поведінкові практики населення. Метою роботи є системне визначення структурних елементів морально‑політичної згуртованості українського суспільства під час війни, аналіз взаємозв’язків між ціннісними орієнтаціями, політичною довірою та громадською активністю, а також оцінка регіональних і демографічних відмінностей у рівні консолідації. Методи дослідження охоплюють соціологічне опитування, експертне оцінювання та порівняльний аналіз історичних прикладів суспільної консолідації у кризових умовах, що дозволяє комплексно оцінити взаємодію соціальних, моральних і політичних чинників. Кількісні та якісні підходи забезпечили виокремлення основних компонентів морально‑політичної згуртованості: ціннісно‑етичних орієнтацій громадян, рівня довіри до державних інституцій, ступеня соціальної солідарності й готовності до колективних дій у надзвичайних ситуаціях. Результати дослідження показують високий потенціал соціальної консолідації, який проявляється через активну участь у волонтерських ініціативах, підтримку громадських та державних структур і колективну мобілізацію населення. Водночас виявлено диференціацію рівня згуртованості серед окремих соціальних та демографічних груп, що підкреслює необхідність регіонально орієнтованих програм підтримки. Висновки роботи акцентують на важливості комплексного врахування моральних і політичних аспектів для формування стійких моделей суспільної єдності та колективної мобілізації в умовах війни. Практична значущість отриманих результатів полягає у можливості їх застосування для розробки ефективних державних і громадських стратегій зміцнення соціальної солідарності та підвищення активності громадян у кризових ситуаціях.