Вплив міжнародного антикорупційного комплаєнсу на формування етичних стандартів поведінки персоналу правоохоронних відомств - Кульгавець, Христина Юріївна; Окопник, Олена Миколаївна; Васечко, Людмила Олександрівна (Український політико-правовий дискурс, 2026)
Посилення вимог до доброчесності в публічному секторі зумовлює необхідність інтеграції міжнародних антикорупційних практик у діяльність національних правоохоронних інституцій. Особливого значення набуває вплив комплаєнс-підходів на трансформацію моделей службової поведінки та формування внутрішніх норм для підвищення рівня довіри до органів влади. Мета дослідження – визначення особливостей впливу міжнародного антикорупційного комплаєнсу на становлення та розвиток етичних стандартів поведінки персоналу правоохоронних відомств, а також обґрунтування напрямів їх удосконалення в умовах інституційних змін. У дослідженні використано комплекс загальнонаукових і спеціально-правових підходів, зокрема системний аналіз для дослідження взаємозв’язку комплаєнс-механізмів та службової етики, порівняльно-правовий метод для зіставлення міжнародних і національних практик, а також функціональний підхід для оцінювання ефективності внутрішніх процедур контролю та запобігання правопорушенням. Обґрунтовано, що імплементація комплаєнс-інструментів сприяє формуванню стійких моделей етичної поведінки, зниженню ризиків зловживань і підвищенню прозорості управлінських процесів. Установлено, що ключову роль відіграють механізми внутрішнього моніторингу, регулярне навчання персоналу, стандартизація процедур оцінювання доброчесності та впровадження індикаторів професійної відповідальності. Доведено, що поєднання нормативного регулювання з організаційними заходами забезпечує сталість етичних орієнтирів і підвищує ефективність службової діяльності. Узагальнено, що міжнародний антикорупційний комплаєнс виступає дієвим інструментом модернізації системи управління в правоохоронних структурах, сприяючи закріпленню етичних принципів і підвищенню рівня професійної культури співробітників. Перспективними напрямами визначено розвиток інтегрованих систем контролю, удосконалення процедур оцінювання поведінкових стандартів і посилення інституційної відповідальності.